U prošloj godini više od 230 miliona ljudi širom sveta bili žrtve sajber prevara: Koje su najveće prednosti i mane elektronskog bankarstva?
![](https://izprveruke.rs/wp-content/uploads/2021/07/executium-5hcV51EeeWc-unsplash-1-scaled.jpg)
Među najčešćim oblicima sajber prevara u poslednje vreme se ističu i lažne ankete na koje stručnjaci posebno skreću pažnju.
Sofisticirane prevare biznis korisnika, kao i privatnih korisnika moraju se sprečavati podizanjem svesti o ovoj temi. Kontinuirano istraživanje modela sajber prevara i redovna edukacija korisnika su ključ zaštite u digitalnom svetu, izjavio je rukovodilac FIN-CSIRT i Službe bezbednosti UBS Darko Šehović.
Pored edukacije, direktor IT sektora Yettel Bank Predrag Budimir naglašava važnost uvođenja najsavremenijih biometrijskih rešenja – poput sistema Liveness, koji predstavlja video-identifikaciju druge generacije čije je individualne osobine gotovo nemoguće kopirati ili zloupotrebiti.
Direktor integracija sajber bezbednosti u kompaniji Oktacron Andrej Stojić naglasio je značaj namere osnivanja kancelarije za informacionu bezbednost koje je Srbija prepoznala kao ključnu tačku u standardizaciji državnih uprava i finansijskog sektora.
Stojić je dodao da predstoji regulatorno uređenje te oblasti koje podrazumeva usaglašavanje sa standardima Evropske unije.
– Verujem da govorim u ime svih kolega iz bankarskog sektora kada kažem da ulažemo sve svoje napore u cilju sprečavanja napada prevaranata i zaštite naših korisnika. Međutim, naš uspeh ne bi bio moguć da nije podrške i primera koji nam daje Narodna banka Srbije – dodao je Budimir.
Guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković rekla je tom prilikom da je inflacija u Srbiji svedena na 4,5 odsto godišnje, da je održana relativna stabilnost deviznog kursa, a devizne rezerve prešle su iznos od 25 milijardi evra.
Devizna štednja iznosi 14,9 milijardi evra, a udeo problematičnih stambenih kredita sveden je na 1,6 odsto, rekla je guvernerka i najavila intenzivnu zakonodavnu aktivnost tokom leta.
Deo regulatornih izmena obuhvatiće Zakon o platnim uslugama, sa ciljem da se Srbija priključi regionalnom SEPA sistemu plaćanja i centralnom sistemu ECB. Planirane su i izmene Zakona o bankama i Zakona o deviznom poslovanju.