NBS: Inflacija od marta 2023. do januara 2024. opala sa 16,2 na 6,4 %
![](https://izprveruke.rs/wp-content/uploads/2021/10/pexels-pixabay-210574-2-scaled.jpg)
Inflacija je od marta 2023. do janaura ove godine usporila sa 16,2 % na 6,4 %, što je skoro za 10 procentnih poena, a usporavanju je, kako se navodi u rubrici Narodne banke Srbije „Korisno je da znate“, doprinelo prethodno zaoštravanje naše i monetarne politike Evropske centralne banke, slabljenje globalnih troškovnih pritisaka, pad inflacionih očekivanja i povratak inflacionih očekivanja finansijskog sektora za godinu dana unapred u granice cilja
Istraživač u Odseku za analizu inflacije NBS Lazar Radivojević je rekao da niža inflacija ne znači da se potrošačke cene, ukupno posmatrano, prethodnih meseci smanjuju, već da rastu manjom brzinom nego u 2022. godini i u prvom tromesečju 2023. godine.
-Kada kažemo ’ukupno posmatrano’, mislimo na promene cena različitih grupa proizvoda i usluga srazmerno učešću koje te kategorije imaju u potrošačkoj korpi, što može da znači da su cene određenih proizvoda i usluga rasle, ali da su istovremeno cene nekih drugih proizvoda i usluga smanjivane-istakao je on.
Prema njegovim rečima, primera radi, na kraju 2023. godine cene oko 60 proizvoda i usluga, iz korpe od 660 proizvoda i usluga koje ulaze u obračun potrošačkih cena, bile su niže nego na kraju 2022. godine.
-U svakodnevnom životu usporavanje inflacije znači da bi učestalost promena cena trebalo da bude znatno manja nego u periodu visoke inflacije, kada su te promene bile česte, kao i veću mogućnost trgovaca da u saradnji s dobavljačima ponude kupcima bolje i češće akcije, sada kada su troškovni pritisci smanjeni-naveo je on.
Posebno je istakao da je u okviru inflacije najznačajnije usporavanje rasta zabeleženo u kategoriji cena hrane, koja čini najveći deo potrošačke korpe za najveći broj ljudi, pa je tako rast cena hrane sa oko 25 odsto, koliko je iznosio u martu 2023, snižen na 7,2 odsto u januaru 2024.
Pritom su cene povrća od jula do decembra prošle godine smanjene za oko 16 odsto, dok su cene prerađene hrane, koje uključuju osnovne životne namirnice, u istom periodu u proseku mesečno rasle oko 0,2 odsto, što prema njegovim rečima potvrđuje smirivanje inflatornih pritisaka kod ovih, za sve građane važnih proizvoda.
Radivojević je podsetio i na to da se opšta korist od niže inflacije najizrazitije vidi u uvećanom raspoloživom dohotku za potrošnju i rastu životnog standarda naših građana usled većeg realnog rasta zarada.
U prilog tome govori činjenica da prosečna zarada od polovine prošle godine raste brže od inflacije, što povećava realni dohodak stanovništva i omogućava kupovinu veće količine proizvoda i usluga.